Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť

Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.  	 	
Kvantifikujte: 		
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov            na priemerného obyvateľa		
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom		
		
4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva.	 	

4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:

Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.
	 	
4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.

Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?	 

	

Metodický postup pre analýzu sociálnych vplyvov

Všeobecne

Hlavným dôvodom vypracovania doložky v časti sociálne vplyvy je zlepšenie rozhodovacieho procesu pomocou včasného identifikovania potenciálnych sociálnych vplyvov  predkladaných materiálov ešte pred ich schválením a zavedením do praxe. Zlepšenie rozhodovacieho procesu môže prispieť k tomu, že predkladané materiály nepovedú k zhoršeniu životnej úrovne obyvateľstva, osobitne u tých skupín obyvateľstva, ktoré sú ohrozené chudobou a sociálnou exklúziou[1]. Vypracúvanie a posudzovanie sociálnych vplyvov pomáha plniť ciele Európskej stratégie udržateľného rozvoja, Lisabonskej stratégie, Národného programu reforiem SR na roky 2006 - 2008 a Národného akčného plánu sociálnej inklúzie Slovenskej republiky, ktoré súvisia s bojom proti chudobe, sociálnej exklúzii                  a so zvyšovaním sociálnej inklúzie[2] a kohézie a posilňovaním rovnosti príležitostí žien a mužov .
	Predkladané materiály by mali byť v súlade s Plánom rodovej rovnosti na roky              2006 - 2010 (Roadmap for equality between women and men 2006 - 2010 [3]). 

	Pri vypracúvaní PPK a analýzy vplyvov môže predkladateľ vychádzať najmä z nasledovných zdrojov údajov:
•	Štatistika rodinných účtov je výberové štatistické zisťovanie, ktoré pravidelne realizuje Štatistický úrad SR. Patrí medzi sociálne štatistiky a jej predmetom sú príjmy a výdavky súkromných domácností. Štatistický úrad SR každý rok v júli vydáva publikáciu Príjmy, výdavky a spotreba súkromných domácností SR. Primárne dáta poskytuje Štatistický úrad SR na požiadanie.
•	Zisťovanie o príjmoch a životných podmienkach domácností EU SILC je výberové štatistické zisťovanie, ktoré od roku 2005 každoročne realizuje Štatistický úrad SR, je zamerané na získanie informácií o rozdelení príjmov, o úrovni a štruktúre chudoby a o sociálnom vylúčení. Publikáciu Zisťovanie o príjmoch a životných podmienkach domácností v SR vydáva Štatistický úrad SR každoročne na konci roka nasledujúceho po uskutočnení zisťovania. Primárne dáta poskytuje Štatistický úrad SR na požiadanie.

•	Sčítanie obyvateľstva, domov a bytov je štátne štatistické zisťovanie, ktoré uskutočňuje Štatistický úrad SR každých 10 rokov a zisťujú sa ním údaje o obyvateľoch, ich demografické, sociálne a ekonomické charakteristiky, o úrovni bývania obyvateľov a o štruktúre domového a bytového fondu. Základné údaje z roku 2001 sú uverejnené na internetovej stránke Štatistického úradu SR. Podrobnejšie údaje sú prístupné buď v podobe publikácií, alebo v elektronickej podobe na Štatistickom úrade SR.
•	Indexy spotrebiteľských cien v Slovenskej republike je publikácia Štatistického úradu SR, dostupná v mesačných intervaloch, ktorá obsahuje informácie o indexoch spotrebiteľských cien rôznych tovarov a služieb aj podľa sociálnych skupín, ako sú napr. dôchodcovia, zamestnanci podľa počtu detí, nízkopríjmové domácnosti. Okrem toho časové rady údajov o spotrebiteľských cenách sú dostupné aj elektronicky                   na internetovej stránke Štatistického úradu SR.
•	Zdroje údajov o vývoji zamestnanosti /nezamestnanosti, ktoré zverejňuje tak Štatistický úrad SR (z výberového zisťovania pracovných a zo zisťovania v podnikoch  štvrťročne),  ako aj Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny (údaje o tzv. evidovanej nezamestnanosti, publikované mesačne v zúženej podobe, štvrťročne v širšom rozsahu).  Základné údaje za zamestnanosť podľa výberového zisťovania pracovných síl zverejňuje Štatistický úrad SR elektronicky a s mesačným oneskorením aj                       v rôznych prierezoch (pohlavie, vek, vzdelanie, odvetvie, postavenie v zamestnaní, klasifikácia zamestnania) v publikácii. Údaje za zamestnanosť  zo zisťovania                          v podnikoch (v elektronickej i tlačenej podobe) slúžia najmä na charakteristiku odvetvovej a územnej štruktúry zamestnanosti. 
•	Administratívne zdroje údajov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ktoré mesačne spracováva a zverejňuje na svojej internetovej stránke Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, obsahujú informácie napr. o počte poberateľov dávky a príspevkov v hmotnej núdzi, dávok štátnej sociálnej podpory, výdavky na sociálne dávky atď.
•	Administratívne zdroje údajov Sociálnej poisťovne obsahujú informácie napr. o počte poberateľov predčasného starobného dôchodku, starobného dôchodku či invalidného dôchodku, dávky v nezamestnanosti, dávok nemocenského poistenia a iných dávok, ktoré sú súčasťou systému sociálneho poistenia, výdavky Sociálnej poisťovne, atď. 

	Informácie o prístupe k zdrojom, právam, tovarom a službám u rôznych zraniteľných skupín možno hľadať aj vo vyššie menovaných štatistikách alebo ich možno získať z existujúcich výskumov, štúdií alebo konzultácií s relevantnými skupinami, organizáciami alebo jednotlivcami. Výskumom zraniteľných skupín obyvateľstva sa zaoberá napríklad Inštitút pre výskum práce a rodiny, výskumami k rodovej problematike, gender mainstreamingom a diskrimináciou sa zaoberá napríklad  Inštitút pre verejné otázky, Slovenské národné stredisko pre ľudské práva.

PPK

	V PPK predkladateľ zodpovie, či predkladaný materiál má niektorý z uvedených vplyvov; ak áno, je potrebné konkretizovať, aký vplyv. Jednotlivé oblasti vplyvov možno identifikovať pomocou postupu pre tieto oblasti podľa bodov  4.1 až 4.4 v časti analýza vplyvov.
	Ak má predkladaný materiál negatívne vplyvy na hospodárenie domácností, zamestnanosť alebo prehlbuje existujúce nerovnosti či zhoršuje prístup k právam, tovarom a službám istých skupín obyvateľstva,  a napriek tomu sa predkladá na rokovanie vlády, predkladateľ môže navrhnúť opatrenia, ktoré by mohli tento potenciálny stav kompenzovať.

Analýza vplyvov

	Ak výsledky PPK preukázali, že prekladaný materiál má vplyv v niektorej zo sledovaných oblastí sociálnych vplyvov, predkladateľ vypracuje podrobnejšie posúdenie vplyvov, tzv. analýzu vplyvov. Nasledovný postup uvádza kroky pre jej vypracovanie. 

4.1	Zhodnotenie vplyvov na hospodárenie domácností 

	Pri identifikovaní vplyvov na hospodárenie domácností je potrebné brať do úvahy najmä: 
-	vyššie alebo nižšie pracovné príjmy (zmena sadzby dane z príjmov, zvýšenie platov alebo miezd, zmena vo vyhodnotení odpočítateľných položiek zo základu dane a pod.),
-	vyššie alebo nižšie sociálne príjmy (zmeny v definovaní cieľových skupín, zmeny vo výškach sociálnych dávok),
-	vyššie alebo nižšie výdavky na zabezpečenie hospodárenia domácností (zmeny v sadzbách spotrebných daní, DPH, zavedenie spoplatnenia štúdia, deregulácia , inflácia, a pod.), požiadavka na výdavky domácností kapitálového typu (napr. nákup bezpečnostných doplnkov do automobilových vozidiel, ako sú sedačky pre maloleté deti, stavebné úpravy alebo nákup meračov spotreby energií atď.),
-	zlepšenie alebo zhoršenie prístupu k nákupným možnostiam tovarov a služieb                     pre domácnosti.
	Tieto zmeny môžu byť celkovo pozitívne a viesť k zvýšeniu príjmov alebo zníženiu výdavkov alebo môžu byť pre hospodárenie domácností negatívne, kedy vedú k zvýšeniu výdavkov alebo zníženiu príjmov. Môžu nastať aj rôzne kombinácie a predkladaný materiál môže byť neutrálny  z hľadiska vplyvov na príjmy a výdavky obyvateľstva.
	Je možné, že predkladaný materiál ovplyvní určité špecifické skupiny obyvateľov a domácnosti viac než ostatné, či už pozitívne alebo negatívne. Pre dosiahnutie komplexného obrazu o potenciálnych efektoch predkladaného materiálu na hospodárenie domácností, treba zvažovať potenciálne vplyvy na konkrétne skupiny obyvateľstva, ktoré ním môžu byť dotknuté. Podľa možností sa treba zamerať na posúdenie vplyvu na domácnosti, ktoré čelia zvýšenému riziku chudoby a sociálneho vylúčenia:
-	domácnosti s nízkym príjmom (napr. žijúce iba zo sociálnych príjmov, alebo z príjmov pod hranicou rizika chudoby, alebo s príjmom pod životným minimom, alebo patriace medzi 25 % domácností s najnižším príjmom),
-	domácnosti s nezamestnanými členmi,
-	domácnosti s deťmi
-	jednorodičovské domácnosti s deťmi (neúplné rodiny, ktoré tvoria najmä osamelé matky s deťmi),
-	domácnosti starších ľudí (nad 65 rokov alebo dôchodcov)
	Možno tiež uvažovať nad tým, že predpokladaná zmena môže nastať v rôznom časovom období (napr. ihneď, do 3 rokov, po 3 rokoch) a že daná zmena sa môže uskutočniť s rôznou pravdepodobnosťou (s nízkou až veľkou pravdepodobnosťou).

	V prípade identifikovania vplyvov na hospodárenie domácností predkladateľ kvantifikuje vplyv na príjmy či výdavky domácností, a to nasledovne:
1.	kvantifikuje priemernú jednotkovú zmenu predpokladanú implementáciou predkladaného materiálu na jednotlivca/domácnosť  (napríklad rast pracovného príjmu znížením dane z príjmu, prípadne rast výdavkov na určitý druh tovaru v prípade zvýšenia jeho ceny),
2.	na základe súčasného stavu výšky príjmov alebo výdavkov jednotlivých ovplyvnených skupín (získaných z uvedených štatistických zisťovaní), vypočíta predpokladanú priemernú zmenu (rast/pokles), ktorú môže spôsobiť schválenie predkladaného materiálu, za každú ovplyvnenú skupinu obyvateľstva /domácností zvlášť. Pritom zohľadní zloženie domácností, lebo napr. predkladaný materiál, ktorým sa navrhuje rast či pokles DPH na potraviny, bude vplývať inak na jednočlennú domácnosť a inak na domácnosť s väčším počtom detí, resp. jej členov,
3.	pokiaľ ide o zvýšenie výdavkov, vypočíta  podiel výdavkov na príjme jednotlivca/domácnosti,
4.	kvantifikuje celkový počet obyvateľstva/domácností, rodín ovplyvnených predkladaným materiálom. 

4.2 Zhodnotenie vplyvov na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva:

Pod prístupom k zdrojom, právam, tovarom a službám sa rozumie najmä prístup k:
-	sociálnej ochrane, sociálno-právnej ochrane,  sociálnym službám (vrátane služieb starostlivosti o deti, starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím), 
-	pomoci pri úhrade výdavkov súvisiacich so zdravotným postihnutím, 
-	bývaniu a súvisiacim základným komunálnym službám,
-	zamestnaniu, na trh práce (napr. uľahčenie zosúladenia rodinných a pracovných povinností, služby zamestnanosti),
-	zdravotnej starostlivosti vrátane cenovo dostupných pomôcok pre občanov                        so zdravotným postihnutím, 
-	vzdelávaniu,
-	doprave,
-	právnej ochrane, právnym službám

	Predkladateľ predovšetkým identifikuje skupiny obyvateľstva, s osobitným zameraním na zraniteľné skupiny, ktorým sa predkladaným materiálom môže zlepšiť/zhoršiť prístup  k zdrojom, právam, tovarom a službám a presnejšie špecifikuje konkrétnu, vyššie uvedenú oblasť/dimenziu dostupnosti. Zraniteľnými skupinami a skupinami v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia[4], na ktoré treba zvlášť zamerať pozornosť, sú napr.:
-	domácnosti s nízkym príjmom (napr. žijúce iba zo sociálnych príjmov, alebo z príjmov pod hranicou rizika chudoby, alebo s príjmom pod životným minimom, alebo patriace medzi 25 % domácností s najnižším príjmom),
-	nezamestnaní, najmä dlhodobo nezamestnaní, mladí nezamestnaní a nezamestnaní nad 50 rokov,
-	deti a mládež (napr. 0 – 17 a 18 – 25 rokov)
-	domácnosti s 3 a viac deťmi,
-	jednorodičovské domácnosti s deťmi (neúplné rodiny, ktoré tvoria najmä osamelé matky s deťmi),
-	ľudia so zdravotným postihnutím,
-	starší ľudia, napr. ľudia vo veku nad 65 rokov alebo dôchodcovia,
-	Rómovia žijúci v segregovaných osídleniach 
-	iné zraniteľné skupiny, ako sú napr. bezdomovci, ľudia opúšťajúci detského domovy alebo iné inštitucionálne zariadenia.
	Pri podrobnejšej analýze vplyvov v prípade významného vplyvu na prístup k právam, tovarom a službám je vhodné vziať do úvahy špecifické problémy špecifických skupín, ktoré vytvára súčasná s predkladaným materiálom súvisiaca legislatíva a možné potreby, skúsenosti alebo priority  skupín, u ktorých sa predpokladá vplyv vo vzťahu k predkladanému materiálu. Ak sú k dispozícii potrebné údaje a ak je to možné, predkladateľ vyčísli zastúpenie potenciálne ovplyvnenej skupiny, t. j. koľkých sa pravdepodobne návrh obsiahnutý v prekladanom materiáli dotkne.

4.3	Zhodnotenie vplyvov na rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť

	Posúdenie možného vplyvu na rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť znamená posúdiť vplyv z hľadiska významných faktorov diskriminácie, ktorými sú pohlavie, rasa, etnický pôvod, náboženské vyznanie, viera, zdravotné postihnutie, vek či sexuálna orientácia. Predkladateľ preto pri každom tomto faktore diskriminácie a z nej plynúcej nerovnosti posúdi, aký vplyv môže mať na ne predkladaný materiál. Tento vplyv môže byť: 
-	pozitívny, pomáha ju znížiť,
-	neutrálny, zachováva nezmenený stav (nemá vplyv),
-	negatívny, prehlbuje nerovnosť.
	
	Posúdenie možného vplyvu predkladaného materiálu z hľadiska uplatňovania gender mainstreamingu znamená preskúmanie, či ženy a muži majú právo slobodne rozvíjať svoje osobné schopnosti  a vykonávať slobodný výber možností bez obmedzení, ktoré sú dané rodovými rolami ženy a muža. Znamená tiež, že rozdielne správanie, ašpirácie a potreby žien a mužov sú rovnako uznávané, rovnako hodnotené, brané do úvahy a podporované.
	Podobne ako pri analýze vplyvov na prístup k právam, tovarom a službám aj v tomto prípade treba vziať do úvahy špecifické problémy špecifických skupín (napr. mužov a žien),          a možné potreby, skúsenosti alebo priority potenciálne ovplyvnených skupín vo vzťahu k predkladanému materiálu. 

4.4 Zhodnotenie vplyvov na zamestnanosť
	V prípade zhodnotenia vplyvov na zamestnanosť, ide o zodpovedanie na nasledovné otázky:
	Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
	Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
	Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?

	Vplyvmi na zamestnanosť je potrebné sa zaoberať najmä pri zmene štruktúry trhu práce. Tieto zmeny môžu byť celkovo pozitívne a viesť buď k zvýšeniu celkovej zamestnanosti, alebo niektorej zo skupín znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie. Môžu nastať aj rôzne kombinácie a zmena môže byť neutrálna z hľadiska vplyvov                                     na  zamestnanosť.

	Otázka  1 : Aké sú vplyvy na zamestnanosť ? 

	Dôležitou kategóriou  vplyvov predkladaným materiálov sú priame alebo nepriame vplyvy na zamestnanosť, zlepšenie ochrany zdravia zamestnancov a pod.. Ak má predkladaný materiál pozitívne alebo negatívne vplyvy na zamestnanosť, je dôležité podrobne preskúmať situáciu, ktorá môže v dôsledku schválenia prekladaného materiálu vzniknúť. V mnohých prípadoch bude stačiť kvalitatívny popis vplyvov a vysvetlenie hlavných predpokladov. Ak sa však očakávajú významné vplyvy na zamestnanosť alebo prehlbovanie jej regionálnych rozdielov, pre proces rozhodovania a posúdenia vplyvov je potrebná odborná kvantifikácia. 

	Otázka 2 : Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené prijatím predkladaného materiálu ?

	Pri posudzovaní vplyvov predkladaných materiálov je dôležité identifikovať, či sa predkladané materiály týkajú celkovej zamestnanosti za SR, alebo len jedného alebo viacerých sektorov hospodárstva. Najvhodnejším spôsobom definovania kategórii ovplyvnených  podnikateľských subjektov je v súčasnosti Klasifikácia produkcie, ktorá bola vypracovaná na základe európskeho štandardu CPA (Classification of Products by Activity), záväzného pre členské štáty Európskej únie  od roku 1996. Klasifikáciu produkcie je možné nájsť na stránke Štatistického úradu SR http://www.statistics.sk/webdata/slov/edicny/klas.htm

	Otázka 3 :Hrozí z prijatia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?

	Aby sme získali predstavu o rozsahu vplyvu na zamestnanosť, je dôležité definovať počet podnikateľských subjektov, ktoré budú v skutočnosti ovplyvnené. Okrem informácií o samotnom počte ovplyvnených podnikateľských subjektoch je všeobecne užitočné disponovať aj informáciami o veľkostnej kategórii (podľa počtu zamestnancov) ovplyvnených podnikateľských subjektov (mikro, malý, stredný a veľký podnik). 

	V niektorých špecifických prípadoch je tiež potrebné analyzovať počet ovplyvnených podnikateľských subjektov podľa právnej formy alebo regiónu, v ktorom pôsobia, s cieľom získať detailnejší pohľad na možné spoločensko-ekonomické vplyvy.

	Pri zisťovaní počtu relevantných spoločností, ktorých sa týka daný právny predpis, je možné využiť databázu vychádzajúcu z registra organizácií Štatistického úradu SR. 

Konzultácie

	Konzultácie so zástupcami ovplyvnených skupín či s odborníkmi by mali posudzovanie vplyvov navrhovaného právneho predpisu obohatiť o ďalšie námety, podklady a údaje. Konzultanti môžu upozorniť na ďalšie možné alternatívy, neuvažované potenciálne náklady a prínosy, ďalšie riziká a nezamýšľané dôsledky jednotlivých alternatív. 

	Pri procese posudzovania vplyvov predkladaných materiálov na sociálne vplyvy je možné vykonávať konzultácie najmä s:

-	Inštitútom pre výskum práce  a rodiny
-	Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny 
-	Štatistickým úradom SR
-	na základe vzájomnej dohody aj vedecko-výskumnými organizáciami, prípadne s organizáciami tretieho sektora, ktoré sa zaoberajú problematikou chudoby, sociálneho vylúčenia, rovnosti príležitostí a zamestnanosti (napr. Slovenská sieť proti chudobe a iné).